Arheologii au găsit dovezi care arată că ar fi existat o societate preistorică complexă în Europa Centrală. S-ar fi dezvoltat într-o regiune despre care experții credeau înainte că a fost abandonată în anul 1600 înainte de Hristos. Conform unui studiu recent, această societate sofisticată a fost unul dintre „marile centre culturale din Europa de Sud”. Și ar exercitat „influențe la scară regională pe întreg continentul și în Marea Mediterană”.
Bazinul Panonic este o regiune care are centrul în Ungaria de astăzi și cuprinde mai multe națiuni din Europa Centrală, inclusiv o parte din România. Cu mii de ani în urmă, oamenii din Epoca Bronzului s-au așezat acolo și au construit o societate complexă și influentă care a funcționat cu secole întregi înainte de a fi abandonată în 1600 î.Hr. Siturile antice examinate de experți arată semne de depopularizare pe parcursul a mai multe decenii, ceea ce a condus la teoria unui „colaps la scară regională” și a unui „sfârșit relativ abrupt” pentru această ordine socială preistorică.
Videos by VICE
Cu toate astea, autorii lucrării publicate în noiembrie 2023 în PLOS One scriu că, pe baza unui studiu de la distanță și a unor săpături, „se poate identifica o traiectorie complet opusă: o scală ridicată, o complexitate și densitate a sistemelor de așezări și o intensificare a rețelelor pe distanțe lungi”. În loc să dispară, oamenii preistorici s-au adaptat.
„Oferă o verigă lipsă din multe privințe”, a declarat într-un email pentru VICE autorul principal Barry Molloy de la University College Dublin. „Știm că societățile din Europa de la finalul celui de-al doilea mileniu dinainte de Hristos interacționau la scară continentală. Mai știam și că materialele și simbolurile din această zonă aveau influență în Europa”, a explicat el.
„Dar nu identificasem acest tip de societate sofisticată care să fie un motor în rețelele de comunicare. Această descoperire schimbă situația.”
Printr-o combinație de imagini din satelit de la Google Maps și Sentinel–2 al Agenției Spațiale Europene, dar și prin munca de teren pedestră și săpăturile la scară mică, cercetătorii au identificat o sută de noi situri preistorice în Bazinul Panonic. Ele cuprind 8.000 de kilometri pătrați. Multe dintre aceste așezări sunt mai mici decât „megafortificațiile” care fuseseră identificate anterior.
Autorii au găsit dovezi că aceste așezări mici s-au răspândit din fostele centre care au fost abandonate și reflectă o trecere de la modele de așezări „intensive la cele extensive”.
Ei spun că, până acum, a fost dificil de identificat aceste situri. Pentru că erau așezări plate, cu șanțuri în loc de bastioane, care pot fi mai ușor de identificat astăzi. În timp ce schimbările climatice din regiune ar putea aduce o parte din explicație, autorii studiului susțin că acestea sunt „mai degrabă un context decât o cauză pentru transformările sociale” și că „ceea ce s-a prăbușit au fost regimurile politice sau ideologice și participarea la scară largă la acestea”.
În cadrul studiului, Molloy spune că „multe aspecte ale practicilor culturale nu au fost identificate abia acum, dar ce e nou este modul în care acestea se potrivesc și dezvăluie o societate complexă și bine organizată”.
![arheologii au descoperit o societate preistorica complexa](https://www.vice.com/wp-content/uploads/sites/2/2023/11/1700677432504-screen-shot-2023-11-22-at-12234-pm.png)
Cum era această societate? Momentan, informațiile sunt cumva limitate, dar săpăturile de până acum oferă câteva răspunsuri posibile. Molloy a explicat că un element fascinant este modul în care această societate „minimaliza ierarhile”. Săpăturile au scos la iveală situri care erau mai mari decât altele și semne că un grup mai mic ar fi gestionat totul. Dar și spații în care cercetătorii nu cred că putea intra toată lumea din comunitate.
„Cu toate astea, din mormintele pe care le-am găsit, pare că toată lumea era tratată relativ egal și erau puțin lucruri care țineau de prestigiu, ca metale prețioase, în morminte. „În general, putem spune că aveau o ordine politică complexă și că, în practică, nu toată lumea era privită la fel. Dar la nivel ideologic, ei urmăreau să minimalizeze importanța acestor diviziuni.”
În plus, potrivit lui Molloy, faptul că exista un număr atât de mare de așezări într-o singură zonă sugerează cu tărie că acesteau erau interconectate și „împărțeau resurse”. „Acest lucru arată că societatea funcționa pe unități politice care includeau mai multe așezări diferite. Iar asta ar indica prezența unor entități relativ mari și bine ordonate.”
Munca echipei nu s-a încheiat încă. Molloy a declarat că intenționează să se întoarcă la siturile din Bazinul Panonic și să facă mai multe săpături acolo unde se crede că ar fi putut exista locuințe. Apoi vor publica mai multe date geofizice și de studiu, precum și analize din săpături.
„De obicei ne concentrăm pe importanța ubanismului în dezvoltarea complexității în Europa preistorică și istorică timpurie”, a spus el. „Acești oameni care au construit siturile erau, fără îndoială, conștienți de societățile urbane contemporane din sud. Dar au ales un mod foarte diferit de a-și construi așezările și de a gestiona modul în care acestea au servit ca blocuri de construcție pentru unități politice mai mari”, a subliniat Molloy.
„Treaba asta ne amintește că povestea umanității e plină de tipuri diferite de complexitate și, în timp ce sistemele urbane reprezintă o oglindă a lumii noastre de astăzi cu care ne putem identifica mai ușor, trecutul e plin de alte moduri în care oamenii s-au ocupat de susținerea societăților populate.”